Дослідження особливостей проектування радіотехнічних систем з радіоканалами - Рощенко, О.М. (КОМП’ЮТЕРНО-ІНТЕГРОВАНІ ТЕХНОЛОГІЇ: ОСВІТА, НАУКА, ВИРОБНИЦТВО, 2023)
У статті проведено огляд особливостей формування архітектури радіотехнічних систем з радіоканалами. Розкрито проблематику даного дослідження, наголошено, що внаслідок природних впливів, випромінююча поверхня антени деформується, змінюючи просторові амплітудно-фазові розподіли джерел збудження, що відповідають діаграмам спрямованості. Підкреслено, що сучасний математичний синтез рамкових антен не дозволяє отримати рішення з необхідною точністю для антен, що складаються з криволінійних провідників або розташованих в безпосередній близькості від інших об'єктів, а також у разі антенної решітки. Запропоновано використання принципу заміни просторової діаграми спрямованості її наближеним поданням у вигляді добутку функцій, що описують одноплощинні діаграми спрямованості у головних перерізах. Окреслено математичний апарат даного підходу та описано необхідність з’єднання центру антени з центром кола, що має радіус, який дорівнює відстані від цього центру до точки спостереження. Графічно представлено модуль коефіцієнта відбиття на вході антени відповідно до результатів чисельного моделювання, за результатами якої встановлено, що для зсуву резонансної частоти антени в потрібний діапазон необхідно збільшити сумарну ємність включених в ланцюг конденсаторів. Охарактеризовано шляхи модифікації планарних конденсаторів, за обраним варіантом зроблено висновок щодо значного погіршення характеристик другого зразка. Проведені додаткові чисельні розрахунки та, як результат, отримана графічна залежність розподілу нормальної (по відношенню до площини антени) компоненти вектора напруженості магнітного поля для двох зразків, що розглядаються. Зазначається, що незважаючи на геометрично рівномірне розташування додаткових конденсаторних ліній, їх внесення до структури призводить до значної нерівномірності у розподілі поверхневого струму по периметру рамки та суттєвому зменшенню його амплітуди в окремих зонах антени. Змодельовано додаткову ситуацію коли поблизу точки живлення в розрив основного провідника додано чіп-конденсатор ємністю 0,82 пФ, а відстань між підкладкою і екраном зменшено до 25 мм. Дієвість даного підходу доведено, відзначено невелике збільшення дистанції реєстрації, що пояснюється покращенням узгодження антени з лінією живлення.